Didėjantys pirkėjų lūkesčiai: ar internetinė prekyba nurungs įprastas parduotuves?
Publikavimo data: 2014-06-06![Didėjantys pirkėjų lūkesčiai: ar internetinė prekyba nurungs įprastas parduotuves?](https://admin.visalietuva.lt/uploads/articles/875/apsipirkinejimas_0.jpg)
Pirkėjai, naudodamiesi elektroninių parduotuvių teikiamomis paslaugomis, gali įsigyti beveik visas pageidaujamas prekes. Siekdami išlaikyti pirkėjus, net ir didieji prekybos centrai steigia elektronines prekyvietes. Iš tiesų stambūs verslininkai nebesugeba įsivaizduoti sėkmingų pardavimų be internetinės prekybos. Didžiausias tokių parduotuvių privalumas – galimybė apsipirkti bet kur ir bet kuriuo paros metu. Be to, paprastai šios parduotuvės siūlo kur kas žemesnes kainas.
Internetinė prekyba ir vartotojų poreikiai
Yra žmonių, kuriems apsipirkinėjimas asocijuojasi su maloniu laisvalaikiu, deja, nemaža dalis pirkėjų negali pakęsti ilgai trunkančių vaikščiojimų po milžiniškus prekybos centrus. Beje, didžiąją tokių klientų dalį sudaro būtent didmiesčių gyventojai. Kaip atskirą elektroninių parduotuvių mylėtojų grupę galima išskirti ir periferijoje, t. y. nedideliuose kaimeliuose ar pavieniuose rajonuose, gyvenančius pirkėjus, kuriems elektroninės parduotuvės suteikia išskirtinę galimybę greitai ir paprastai įsigyti pageidaujamus gaminius ar net maisto produktus.
Internetinė prekyba leidžia didinti pardavimo apimtis geografiškai, be to, šio verslo negali riboti atskirų valstybių sienos. Siūlomas prekes gali peržiūrėti įvairių šalių ir skirtingų tautybių gyventojai, o tai reiškia, kad prekyba internetu gali padėti pasiekti naujus rinkos segmentus. Daugelis lietuvių taip pat mielai renkasi kitų valstybių siūlomus gaminius. Į Lietuvą kasmet atkeliauja vis daugiau prekių iš Didžiosios Britanijos, Lenkijos, JAV, Vokietijos, Italijos, Kinijos ir kitų šalių. Tokiam apsisprendimui didžiausią įtaką daro galimybė rinktis iš didesnės pasiūlos, be to, daugelis užsienyje parduodamų prekių kainuoja kur kas pigiau. Dar vienas skaitmeninės erdvės privalumas yra tai, kad pageidaujamas prekes galite pirkti ne tik sau, bet ir dovanoti brangiems žmonėms, nesvarbu, kurioje valstybėje gyventumėte – jums tereikia nurodyti pristatymo adresą ir siuntinys per kelias dienas bus pristatytas jūsų pasirinktam adresatui.
Kaip jau minėjome, vienas didžiausių elektroninių parduotuvių privalumų yra galimybė apsipirkti visą parą. Jei jums reikia sijono, tačiau jūsų darbo valandos neatitinka parduotuvės darbo laiko, liūdėti neverta – internetinėje erdvėje galima apsipirkti kad ir vidury nakties. Kitas privalumas – apsipirkti galite bet kur, kur tik palaikomas interneto ryšis. Tai reiškia, kad ieškoti pageidaujamos prekės galite tiek namuose, tiek darbo vietoje, parke ar kavinėje. Be to, naudodamiesi internetu galite lyginti prekes tarpusavyje. Daugelis tokių parduotuvių prideda specialias nukreipiančias nuorodas, kurios padeda apsispręsti, ar pageidaujamas pirkinys iš tiesų atitinka visus jūsų lūkesčius.
Elektroninių parduotuvių savininkai išvengia papildomų mokesčių, skirtų įprastos parduotuvės išlaikymui, pvz., patalpų nuomos, darbuotojų atlyginimo ar valytojo paslaugų, todėl siūlomos prekės paprastai parduodamos kur kas pigiau nei įprastose parduotuvėse esantys analogai. Daugelis pirkėjų pastarąjį faktą laiko pačiu svarbiausiu, kadangi nesupranta, kam mokėti daugiau už tą pačią prekę. Nereikėtų pamiršti ir to, kad nemaža dalis šių parduotuvių siūlo papildomas paslaugas, t. y. užsisakius prekių už tam tikrą sumą, jų pristatymas klientui nieko nekainuoja.
Elektroninių parduotuvių problemos
Nors elektroninių parduotuvių skaičius auga kaip ant mielių, o pirkėjų ratas kasmet didėja, vis dėlto aktyvių pirkėjų kiekis yra gana kuklus. Šiuo metu internete nuolatos apsipirkinėja mažiau nei 10 proc. Lietuvos gyventojų, o didžiąją jų dalį sudaro jaunimas. Vyresnieji pirkėjai šios galimybės atsisako dėl elementarių priežasčių – tam, kad galėtum kažką įsigyti, privalai ne tik turėti kompiuterį, bet ir gebėti puikiai juo naudotis, be to, apsipirkimui yra būtina elektroninė bankininkystė.
Siekdamos padidinti potencialių klientų ratą, interneto parduotuvės turėtų iš naujo persvarstyti savo asortimentą – didžioji dalis internetinėje erdvėje siūlomų prekių nesiskiria nuo gaminių, siūlomų įprastose parduotuvėse. Vadinasi, šios dvi nišos nekonkuruoja tarpusavyje, kadangi siūlo tą patį. Prekybininkai privalo siūlyti ir užsienio tiekėjų bei mažiau žinomų gamintojų prekes, kurių klientas, nuėjęs į parduotuvę, negalės įsigyti.
Dar viena bėda – prekybininkų požiūris į klientą. Daugelis elektroninių parduotuvių savininkų nesiryžta investuoti į parduotuvės dizainą. Deja, siekdami sutaupyti, jie praranda dalį potencialių klientų. Pageidaujamos prekės ieškantis pirkėjas turi jaustis branginamas, todėl jam yra būtina funkcionali, patogi ir visus jo poreikius atitinkanti parduotuvė. Be to, būtina trumpinti prekės pristatymo laiką ir sudaryti geresnes grąžinimo sąlygas. Nors daugelis parduotuvių už tam tikrą prekių kiekį teikia nemokamo atvežimo paslaugas, tačiau kitu atveju pristatymo kaina yra gana didelė – už kelis šimtus gramų sveriančią prekę kartais prašoma daugiau nei 10 litų. Dar daugiau problemų atsiranda tuo atveju, jei prekė klientui netinka – už grąžinimo paslaugas jis turi susimokėti pats.
Parduotuvės steigimas. Kas laimi ir kas pralošia?
Elektroninės parduotuvės žavi ne tik pirkėjus, bet ir verslininkus. Tiesa, gali pasirodyti, kad įprasta parduotuvė yra finansiškai naudingesnė vien dėlto, kad joje siūlomos produkcijos kainos yra kur kas didesnės už tų gaminių, kuriuos parduoda elektroninės parduotuvės. Vis dėlto prieš paskelbiant verdiktą, būtina įvertinti tiek vienos, tiek kitos prekyvietės steigimo išlaidas.
Įprastai parduotuvei visų pirma yra būtinos patalpos. Jei norite sulaukti didesnio klientų srauto, jums reikėtų galvoti apie prestižinėse miesto vietose esančias patalpas. Net ir už nedidelį plotą jums ten mokėti daugiau nei 3 tūkst. litų per mėnesį. Be to, reikėtų pagalvoti apie patalpas, skirtas prekių sandėliavimui. Žinoma, negalima pamiršti visų kitų būtinų atributų: lentynų, sekcijų, stalų, galiausiai, kasos aparato. Visų šių išlaidų išvengsite, nusprendę įsteigti elektroninę parduotuvę. Žinoma, čia taip pat turėsite nuomotis arba pirkti svetainę, kurioje publikuosite savo prekes, tačiau jos išlaikymas kainuos gerokai mažiau – svetainės vardas, t. y. domenas, per metus kainuos mažiau nei 50 litų, o vieta serveryje, kuriame bus laikomi visi jūsų duomenys, gali siekti kelis šimtus litų. Nors elektroninė parduotuvė nereikalaus nei prabangių lentynų, nei stiklinių sekcijų, vis dėlto turėsite investuoti į svetainės dizainą. Nepamirškite, kad kiekvienai parduotuvei yra būtinas pardavėjas (o gal ir keli). Be to, dažniausiai reikia papildomo žmogaus, galinčio priimti, paskirstyti, supakuoti ar išsiųsti jūsų siūlomas prekes. Turėdami elektroninę parduotuvę jūs taip pat privalėsite investuoti į prekių siuntimą. Žinoma, šį darbą galite patikėti pačiam pirkėjui, tačiau taip potencialių klientų srautą sumažinsite iki minimumo.
Kitas svarbus žingsnis – reklama. Tiek vienas, tiek kitas pasirinkimas pareikalaus investicijų, skirtų parduotuvės vardo žinomumo didinimui. Nors įprastų parduotuvių savininkai į šią sritį investuoja mažiau, tačiau, vykdydami internetinės prekybos verslą, galėsite nesirūpinti dėl strategiškai tinkamos vietos mieste, dėl specialių baldų ir puošnių vitrinų.
Ką pamiršta pirkėjas?
Viena dažniausių problemų, stabdančių internetinės prekybos verslą, yra pirkėjų baimė ir nepasitikėjimas. Nors pastaruoju metu sumažėjo klientų, nerimaujančių, ar užsakyta prekė pasieks jų namus, vis dėlto daugelis gyventojų vis dar baiminasi įsigyti prastos kokybės prekę. Tiesa, vis daugiau pirkėjų įsigudrina pageidaujamą prekę apžiūrėti pasirinktoje parduotuvėje ir, įsitikinę jos kokybę, minėtąjį gaminį perka internetu. Daugelis pirkėjų pamiršta, kad elektroninė parduotuvė teikia tas pačias garantijas, kaip ir įprastas miesto centre veikiantis prekybos centras, t. y. pirkėjas yra ginamas vartotojo teisių, todėl nekokybiškos ar pirkėjo lūkesčių neatitinkančios prekės gali būti grąžinamos pardavėjui. Tai visiškai normali prekybos internetu praktika, taikoma visoje Vakarų Europoje.